Test staza na zelenom krovu poslužila za predstavljanje kragujevačkog Fiat Grande Panda
Upoznajemo vas sa stazom za električne automobile kojom je prošle sedmice projurio novi Fijatov model, koji će se proizvoditi u fabrici Stellantis u Kragujevcu.
Kreirana na test stazi smeštenoj na vrhu kompleksa Lingoto, Fijatovoj ikoničnoj bivšoj fabrici automobila u Torinu, krovna bašta pod nazivom La Pista 500 delo je italijanskog arhitekte Benedeta Kamerana i dizajnera pejzaža iz studija Il Giardino Segreto.
Bašta koja sadrži preko 40.000 autohtonih biljaka deo je zamisli da se javnosti omogući poseta čuvenoj probnoj stazi, koja je pre tri godine nazvana i „e-staza“ budući da se na njoj od tada testiraju isključivo nova Fijatova električna vozila.
Baš kao što je i nedavno predstavljeni model Grande Panda – koji će se proizvoditi u Srbiji.
Pročitajte još na Gradnja.rs:
![](https://www.gradnja.rs/wp-content/uploads/2024/07/Fiat-Grande-Panda-Lingotto-2024-Arc-782x440.jpg)
Zgradu dvaput ažurirao Renco Pjano
Na vrhu zgrade koju je dizajnirao italijanski arhitekta Đakomo Mate-Truko, koja je funkcionisala kao sedište italijanske marke automobila od 1923. do ranih 1980-ih, smeštena je staza koja je prethodno korišćena za testiranje svakog novog automobila pre nego što je napustio fabriku.
Zgradu je dva puta ažurirao slavni italijanski arhitekta Renco Pjano, koji je 1994. godine dodao zastakljeni balon koji sadrži salu za sastanke i izdignutu umetničku galeriju, nazvanu Pinakoteka Anjeli, 2003. godine.
Legendarna staza, prikazana i u engleskoj krimi-komediji Dobar posao u Italiji iz 1969. godine, sada se koristi za demonstraciju novih električnih vozila poput nedavno predstavljenog modela Fiat Grande Panda.
![](https://www.gradnja.rs/wp-content/uploads/2024/07/benedetto-camerana-la-pista-500-basta-06-782x516.jpg)
Čisti automobili mogu nežno da voze između zelenih ostrva, tražeći novu harmoniju između mobilnosti i prirode.
„U znak sećanja, ideja o test stazi je sačuvana i transformisana u stazu samo za električna vozila“, objasnio je 2021. za Dezeen arhitekta Benedeto Kamerana.
„Tako čisti automobili mogu nežno da voze između zelenih ostrva, tražeći novu harmoniju između mobilnosti i prirode“, istakao je prvi čovek studija Camerana & Partners.
Kako dodaje, prostor je od početka dizajniran da bude javan, te La Pista 500 nije samo kontemplativna bašta.
„Mi smo je dizajnirali imajući na umu javne funkcije i opuštajuće prostore za aktivnosti učenja u vezi sa biljkama“, rekao je autor projekta.
Preko 300 autohtonih biljnih vrsta
Uređena na krovu od 27.000 kvadratnih metara, bašta je formirana kroz zbirku od 28 zelenih „ostrva“ koja su raštrkana oko test staze.
Ta zelena ostrva pokrivaju 6.000 kvadratnih metara i u njima živi preko 300 autohtonih vrsta biljaka koje ukupno čine skoro 40.000 grmova, drveća i zeljastog bilja.
![](https://www.gradnja.rs/wp-content/uploads/2024/07/benedetto-camerana-la-pista-500-basta-02-782x516.jpg)
Ispred Pinakoteke imamo dva ostrva posvećena noćoletu, polju lešnika koje možete lako pronaći u oblasti Lange.
„Tih 300 vrsta i sorti izabrano je da budu istinski autohtone vrste, ukorenjene u Pijemontu i oblastima severnog Mediterana, bez imalo prostora za egzotične biljke“, rekao je Kamerana.
„Samo lokalni biodiverzitet u paleti boja svih godišnjih doba. Kao primer, ispred Pinakoteke imamo dva ostrva posvećena noćoletu, polju lešnika koje možete lako pronaći u oblasti Lange“, nastavio je on.
„Neke druge neobične biljke su Cotinus iliti ‘dimno drvo’, koje ima jaku moć apsorbovanja CO2 ili velika porodica vrsta Graminacee, dugotrajnog i ukrasnog bilja“, naveo je arhitekta.
![](https://www.gradnja.rs/wp-content/uploads/2024/07/benedetto-camerana-la-pista-500-basta-09-782x516.jpg)
Iz bašte u izložbeni prostor
Oko zelenih ostrva, industrijske karakteristike zgrade – uključujući velike u plavo obojene cevi – protežu se iznad višegodišnjih biljaka i autohtonog grmlja.
Plave trake, za zoniranje različitih staza, obojene su preko test staze, vezujući staze za cevi i veliku kupolu plave boje koju je Pjano dodao na krovu.
U zgradi se takođe nalazi izložbeni prostor kome se može pristupiti iz bašte na krovu.
![](https://www.gradnja.rs/wp-content/uploads/2024/07/benedetto-camerana-la-pista-500-basta-01-782x516.jpg)
Novi model inspirisan Pandom iz 1980-ih
Podsetimo, u Torinu je pre nedelju dana svečano obeleženo 125 godina od nastanka Fijata, a tom prilikom zvanično je predstavljen i novi model Fiat Grande Panda.
Proizvodiće se u fabrici Stellantis u Kragujevcu, a zvanično je predstavljen i kao električni i kao hibrid, sa jednostavnim linijama i dobro organizovanim prostorom za pet putnika.
![](https://www.gradnja.rs/wp-content/uploads/2024/07/Fiat-Grande-Panda-Lingotto-2024-02-782x440.jpg)
U ponudi će se naći i hibridni pogonski sistem, a očekuje se da će koristiti istu blagu hibridnu postavku kao Citroen C3.
Prilikom lansiranja, Grande Panda će biti ponuđena sa električnom postavkom koja se sastoji od baterije od 44 kWh i jednog električnog motora od 113 KS, što će biti dovoljno za domet od 320 km.
U ponudi će se naći i hibridni pogonski sistem, a očekuje se da će koristiti istu blagu hibridnu postavku kao Citroen C3 (1,2 litarski trocilindraš i mali elektromotor sa ukupno 100 KS).
Prvenac nove porodice inspirisane kompaktnom Pandom iz 1980-ih, Grande Panda prvo će stići u Evropu, na Bliski istok i u Afriku, a cena će mu biti ispod 25.000 evra, najavili su iz Fijata.